ŠIAULIŲ APSKRITIES STRATEGINIAI UŽDAVINIAI ŠVIETIMO IR MOKSLO SRITYJE

Apskrities, kaip Lietuvos Respublikos teritorijos aukštesniojo administracinio vieneto, kurio valdymą per apskrities viršininką, ministerijas bei kitas Vyriausybės institucijas organizuoja Vyriausybė, pagrindiniai uždaviniai yra įgyvendinti valstybės politiką socialinio aprūpinimo, švietimo, kultūros, sveikatos priežiūros, teritorijos planavimo, paminklotvarkos, žemės naudojimo ir apsaugos bei žemės ūkio, aplinkos apsaugos ir kitose srityse, vykdyti apskrityje valstybines ir regionines programas, koordinuoti jose esančių ministerijų bei kitų Valstybės valdymo institucijų struktūrinių padalinių veiklą.
Šiaulių apskritis yra didelė - apima 7 savivaldybes, užima 13,4 % visos šalies teritorijos ir joje gyvena per 10,6 % šalies gyventojų. Iš jų 85 % lietuvių. Mieste gyvena 62 % ir 38 % gyventojų kaime.
Darbingo amžiaus žmonių apie 60 % ir per 20 % - pensinio amžiaus. Nuo 1991 m. regione gyventojų mažėja. Didžiausią įtaką turi natūralus gyventojų mažėjimas, bet pastaruoju metu mažėjimą sąlygoja ir padidėjusi gyventojų migracija dėl eurointegracinių procesų.
2003 m. parengtas ir Apskrities plėtros tarybos patvirtintas Šiaulių apskrities plėtros planas, kuriame numatyti šie prioritetai:

1.  REGIONO SOCIALINĖS IR EKONOMINĖS INFRASTRUKTŪROS PLĖTRA,    GRINDŽIAMA   DARNAUS   VYSTYMOSI    PRINCIPAIS    (97 priemonės - 44,7 % lėšų)
2.  ŽMOGIŠKŲJŲ IŠTEKLIŲ KONKURENCINGUMO UGDYMAS IR SOCIALINŲ PROCESŲ VALDYMO KOMPETENCIJŲ BEI STRUKTŪRŲ PLĖTOTĖ (25 priemonės - 8,5 % lėšų)
3.   REGIONO KONKURENCINGUMĄ DIDINANTI PRAMONĖS IR VERSLO PLĖTRA (45 priemonės - 29,3 % lėšų)
4. ŽEMĖS ŪKIO, KAIMO IR ŽUVININKYSTĖS MODERNIZAVIMAS BEI KONKURENCINGUMO DIDINIMAS, KAIMO BENDRUOMENIŲ PLĖTRA (16 priemonių - 17,5 % lėšų). 
Kokia yra Šiaulių regiono žmogiškųjų išteklių bendroji charakteristika?
Gyventojų užimtumas
•   Mažėja gyventojų skaičius.
•  Lyginant su kitomis apskritimis, Šiaulių regione šiuo metu gana didelė darbingo amžiaus gyventojų dalis (apie 60 %) , tačiau ateity jų mažės dėl mažėjančio gimstamumo ir gyventojų migracijos.
•  Palyginti žemas gyventojų užimtumo lygis. Iš  10 apskričių Šiaulių apskrityje  darbingo  amžiaus  gyventojų užimtumas yra     antrajame penketuke, tačiau pagal mažėjimo tempus - pirmajame penketuke.
•   Nedarbo lygis, buvęs didesnis nei šalyje (apskrityje 2001 m. buvo 17,6 %), ryškiai mažėja. 2005 m. gegužės 1 d. duomenimis - šalyje 5,4 %, apskrityje - 6,4 %.
•   Mažai laisvų darbo vietų yra atokesnėse apskrities vietovėse.
•    Tarp bedarbių daugiausia vyresnio amžiaus, neturinčių kvalifikacijos žmonių.
•   Žmoniškųjų    išteklių    sričių    problematiškumo    reitinge    jaunimo užimtumas yra vienas iš pirmųjų.
DARBO RINKOS DALYVIŲIŠSILA VINIMAS
•    Šiaulių regione aukštąjį išsilavinimą turinčių žmonių dalis yra mažesnė nei Lietuvoje (aukštąjį išsilavinimą - apskrityje - 10 %, šalyje-13,9%).
•    Apskrityje santykinai daug jaunų žmonių, kurie yra labai žemo išsilavinimo:
20-24 metų amžiaus grupėje - per 5 % turi tik pradinį išsilavinimą.
Panaši padėtis yra ir 15-19 m. gyventojų grupėje.
25  -  29  m.   amžiaus  grupėje     20,5   %  yra  įgiję tik  pagrindinį
išsilavinimą.
•  Vyresni regiono gyventojai prasčiau moka Europos šalių kalbas. Šiuo požiūriu regiono gyventojai skiriasi nuo šalies vidurkio. Dvi užsienio  kalbas  mokančiųjų dalis  šalies  vidurkį atitinka tik Šiaulių mieste.
•   Didelis    gyventojų   nepatenkinamai    vertina   savo   bendrųjų kompetencijų lygį (rengti  ir  įgyvendinti  projektus,  naudotis kompiuteriais, kalbėti vakarietiškomis kalbomis ir kt). 
BENDRASIS UGDYMAS
•    Esantis mokyklų tinklas iš esmės tenkina gyventojų poreikius, tačiau   trūksta   mokyklos   delinventiško   (   valkataujantiems, darantiems nusikaltimus, vartojantiems kvaišalus ir kt.) vaikams, turintiems elgesio ir emocinių sutrikimų vaikams, ligoniams, besigydantiems gydymo įstaigose.
•    Bendrojo ugdymo mokyklų pastatai, materialinė ir mokymo bazė neatitinka šiuolaikinių reikalavimų.
•    Gerėja  mokyklų aprūpinimas  mokymo  įranga,  priemonėmis, tačiau aprūpinimas nesistemingas, per lėtas - tai nesudaro visų prielaidų kokybiškam ugdymo procesui organizuoti.
•    Mažėja savivaldybių biudžeto dalis švietimo reikmėm.
•    Didėja vieno vaiko išlaikymo kaštai įvairių tipų mokyklose , atskirose   to  pačio   tipo   mokyklose   atskirose   savivaldybėse (Savivaldybės,   išlaikančios   brangiai   kainuojančias   jaunimo, specialiąsias, dailės, muzikos ir kt. mokyklas turi žymiai daugiau išlaidų švietimo reikmėms, tačiau geriau tenkina vietos gyventojų poreikius).
•    Dėl  gyventojų mažėjimo  (mažėja  ir  mokinių skaičius)  yra pertvarkomas mokyklų tinklas (jis kinta sparčiai). Daugėja vaikų, ugdomų priešmokyklinio ugdymo sistemoje.
•    Gerėja mokyklų (klasių) užpildymas.
•    Mažėj a vaikų besimokančių II pamainoj e.
•    Ugdytinių skaičius, tenkantis 1 pedagogui, atitinka Europos šalių vidurkį.
•  Mažėja mokyklos nelankančių ir pašalintų vaikų skaičius, tačiau daugėja delinventiško, elgesio ir emocinių sutrikimų turinčių vaikų skaičius.
•  Daugėja mokslus  tęsiančių moksleivių vidurinio  ir aukštojo mokslo    lygmenyje,    mažėja    mokinių   profesinio    mokymo lygmenyje.
•    Didėja poreikis suaugusiųjų mokymui.
•    Iš esmės tenkinami poreikiai ikimokykliniam ugdymui.
•    Daugėja specialiųjų ugdymosi poreikių vaikų , iš jų - didelių ir labai ugdymosi poreikių.
•    Gerėja mokinių pavėžėjimas.
•    Gerėja pedagogų ir ugdymo įstaigų vadovų kvalifikacija, didėja poreikis kvalifikacijai tobulinti, persikvalifikuoti. 
PROFESINIS RENGIMAS
•  Vykdoma profesinio mokymo turinio ir tinklo pertvarka, tačiau dalis profesinio mokymo programų dar neatitinka regiono darbo rinkos poreikių.
•    Profesinių mokyklų tinklas tenkina regiono poreikius (profesinės mokyklos nėra).
•  Profesinio mokymo institucijose moksleiviams siūloma per 110 programų, tačiau baigusiems jaunuoliams ne visuomet pavyksta įsidarbinti.
• Regione nesukurta vientisa gyventojams prieinama profesinio informavimo ir konsultavimo sistema (profesinio apsisprendimo procesas   mažai   koordinuojamas   ir   daugiausia  orientuotas   į mokymosi kokybės rodiklius).
• Profesinėse mokyklose, profesinio rengimo centruose, žemės ūkio mokyklose mokymo bazė yra tik patenkinama.
•  Apskrityje  mažai  išplėtota  darbdavių ir profesinių mokyklų sąveika, kuri dažniau grindžiama interesų skirtumais nei tapatumu.
• Regiono aukštosios, profesinės mokyklos savo strategijose pabrėžia specialistų,  orientuotų į regiono reikmes, rengimą, tačiau realiai studijų programų ir studijų organizavimo formų, partnerystės    tinklų    formavimo srityje ši politika dar nepakankama. 

AUKŠTASIS MOKSLAS
•    Esantis tinklas tenkina gyventojų poreikius (Šiaulių  universitetas ir 3 kolegijos).
•   Visos aukštosios mokyklos įkurtos neseniai (Šiaulių universitetas -1997, Kolegijos - 2002 m.).
•   Daugėja studijuojančių visose aukštosiose mokyklose ir daugiau nei pusę studentų sudaro Šiaulių apskrities gyventojai.
•    Sudaromos   sąlygos   studijuoti   dirbantiems   žmonėms   (Yra  ne   tik dieninės, bet ir vakarinės, ir neakivaizdinės studijos).
•   Aukštosiose mokyklose daugėja studijų programų (Šiaulių universitete vykdomos pagrindinių studijų, specialiųjų profesinių studijų ir magistro studijų programos).
•    Didėja mokslo laipsnius ir pedagoginius vardus turinčių darbuotojų.
• Didėja Šiaulių universiteto mokslinis potencialas (mokslinių tyrimų rezultatų paskelbimas   šalies  ir  užsienio   spaudoje,   apibendrinimas monografijose).
• Visose aukštosiose mokyklose kasmet didėja studentų ir dėstytojų mobilumas (skaitomos paskaitos kitose šalyse, aktyviai dalyvaujama konferencijose, seminaruose).
•  Regiono gyventojai palankiai vertina aukštojo mokslo institucijų veiklą (apklausos duomenimis, nepalankiai vertina tik apie 5 % respondentų).
•   Vykdoma aukštesniųjų mokyklų reorganizacij a.
KVALIFIKACIJOS KĖLIMAS IR PERKVALIFIKA VIMAS. TĘSTINIS MOKYMAS
•    Siaura dirbančiųjų profesinė  specializacija neatitinka darbo rinkos poreikių.
•    Regione  yra  didelis  kvalifikacijos  tobulinimo   ir  perkvalifikavimo poreikis.
•    Plėtojamas suaugusiųjų mokymo ir kvalifikacijos kėlimo tinklas.
•  Šiaulių universiteto Tęstinių studijų institutas yra aukštąjį mokslą baigusių asmenų kvalifikacijos kėlimo  ir perkvalifikavimo centras, vykdantis   perkvalifikavimo   ir   tęstinių   studijų   programos.   Ėmėsi andragogų rengimo iniciatyvų.
VIEŠASIS ADMINISTRA VIMAS
•  Eksperimentiniais tyrimais nustatyta, jog regione stokojama modernaus municipalinio administravimo kompetencijų.
• Nėra    vientisos    duomenų   bazių    sistemos,    stokojama    duomenų administravimo ir kaupimo kompetencijos.

Dar kartą norėčiau priminti Šiaulių regiono 2004-2006 m. Plėtros plano prioritetus.
Antram prioritetui - ŽMOGIŠKŲJŲ IŠTEKLIŲ KONKURENCINGUMO UGDYMAS IR SOCIALINŲ PROCESŲ VALDYMO KOMPETENCIJŲ BEI STRUKTŪRŲ PLĖTOTĖ yra numatyti 3 tikslai ir 11 uždavinių - iš viso 25 priemonės, tai sudaro 8,5 % visų plėtros plano lėšų poreikio.
Tačiau šis prioritetas glaudžiai siejasi su 1-uoju prioritetu - REGIONO SOCIALINĖS IR EKONOMINĖS INFRASTRUKTŪROS PLĖTRA, GRINDŽIAMA DARNAUS VYSTYMOSI PRINCIPAIS - kuriam Šiaulių regiono plėtros plane yra sudėtos 97 priemonės -44,7 % lėšų. Tačiau apie tai plačiau nekalbėsiu. Bet norėčiau šiek tiek sustoti ties šio prioriteto 5 tikslo - sukurti regione optimalų švietimo, profesinio rengimo, mokslo ir studijų bei socialinių paslaugų įstaigų tinklą, gerinti paslaugų kokybę ir jų prieinamumą gyventojams. Mažinti socialinę atskirtį, kuriam parengta 31 priemonė. Keletas priemonių yra orientuotos:
į fizinės ir informacinės aplinkos pritaikymą neįgalių vaikų mokymui;
į mokymo bazės plėtrą ir modernizavimą įstaigose, kuriose mokosi vaikai su negalia;
į įstaigų renovaciją, įrangos įsigijimą neįgaliesiems;
į švietimo paslaugos kokybės gerinimą;
į asmenų su proto negalia profesinį, darbinį mokymą.
Tai atitinka Bendrojo programavimo dokumento I prioriteto „Socialinės ir ekonominės infrastruktūros plėtra" 1.5 priemonės „Darbo rinkos, švietimo, profesinio mokymo, mokslo ir studijų institucijų bei socialinių paslaugų infrastruktūros plėtra" tikslus:
-   Remti efektyvų 2 prioriteto „Žmogiškųjų išteklių plėtra" priemonių įgyvendinimą, užtikrinant tinkamos infrastruktūros plėtrą;
-  Gerinti švietimo kokybę, modernizuojant mokymosi aplinką ir gerinant švietimo infrastruktūrą.
Šiai BPD 1.5. priemonei mes turime daugiausia galimybių rengti ir teikti projektus.
Todėl Šiaulių AVA Socialinių reikalų, švietimo ir kultūros departamentas BPD 1.5 priemonei rengia vieną pakankamai didelį projektą „Švietimo paslaugų kokybės gerinimas ir infrastruktūros plėtra", kuris apima kelias jau anksčiau minėtas problemas, t. y. :
-infrastruktūros plėtojimas (steigiama nauja mokykla mokyklos nelankančioms, vagiliaujančioms, kvaišalus vartojančioms paauglėms mergaitėms);
- elgesio ir emocinių sutrikimų turintiems vaikams mokyklos steigimas;
- fizinės aplinkos pritaikymas neįgalių vaikų mokymui;
	- mokyklų pastatų pritaikymas specialiųjų poreikių vaikų mokymui, mokymo bazės renovavimas.
	Vykdant Šiaulių regiono 2004-2006 m. plėtros plano stebėseną, matome, kad Šiaulių apskrities savivaldybės rengia projektus ir gauna finansavimą, tačiau paskelbus naujas Gaires pareiškėjams, ir po šio seminaro, teikiamų atrankai projektų iš švietimo, mokslo ir socialinių paslaugų institucijų tikrai padaugės.

Dėkoju už dėmesį.

Šiaulių apskrities viršininko administracijos
Socialinių reikalų, švietimo ir kultūros departmento
švietimo skyriaus vedėja Birutė Lebedeva